Кишкові інфекції – друзі літа

Улітку створюються сприятливі умови для виживання і розмноження хвороботворних мікроорганізмів, що призводить до значного зростання захворюваності населення на кишкові інфекції. Наразі в Україні і, зокрема на Коломийщині, епідемічна ситуація щодо поширення кишкових інфекцій не є загрозливою, однак, зважаючи на складну суспільно-політичну та економічну ситуацію в країні, є високий ризик спалахів, а то й епідемічного поширення кишкових інфекцій, насамперед в окупованих регіонах та на територіях, де ведуть бойові дії.

Кишкові інфекції - це відносно велика група гострозаразних захворювань, які перебігають з ураженням шлунково-кишкового тракту та інтоксикацією. У хворих коломиян на кишкові інфекції лікарі найчастіше діагностують харчові токсикоінфекції, ентеро- та ротавірусні ентерити, дещо рідше сальмонельоз, ще рідше шигельоз (дизентерію). Відносно часто хворим на кишкові інфекції встановлюють діагноз гастроентериту чи гастроентероколіту нез’ясованої етіології, оскільки не вдається визначити збудника, який викликав хворобу. А такі небезпечні кишкові інфекції як холера, черевний тиф та паратифи у нашому краї трапляються дуже рідко. Як правило, це поодинокі випадки хвороби, завезені з інших областей України чи з-за її меж.

Остерігайтесь «заразоносіїв» і не тільки

-Джерелом зараження при кишкових інфекціях є хворі на ці недуги, чи люди-«заразоносії», які становлять найбільшу епідеміологічну небезпеку, оскільки будучи практично здоровими, вони ведуть активний спосіб життя, при цьому контактують з великою кількістю інших людей (на роботі, під час навчання, у громадському транспорті тощо), а також можуть працювати на об’єктах громадського харчування та водопостачання. При сальмонельозі, крім людини, джерелом збудників можуть бути птахи, особливо водоплаваючі, свині, вівці, велика рогата худоба, миші та щурі. З випорожненнями людей та тварин збудники кишкових інфекцій виділяються у довкілля, потрапляють у харчові продукти, воду на предмети домашнього вжитку тощо. Крім цього, збудники сальмонельозу містяться в яйцях і м’ясі хворих гусей, качок, курей, збудники харчових токсикоінфекцій – у молоці від хворих на мастит корів та овець. Зараження людини кишковими інфекціями відбувається під час вживання інфікованих харчових продуктів чи води, через брудні руки та предмети домашнього вжитку. Досить небезпечним є водний шлях зараження кишковими інфекціями, оскільки через потрапляння збудників у водогін, одночасно може захворіти велика кількість людей. Через воду можна заразитися шигельозом, ешеріхіозом, ентеро- та ротавірусними інфекціями, гепатитом «А». У воді тривалий час виживають холерні вібріони. Наразі цей шлях зараження найчастіше реалізується при використанні води з відкритих водоймищ (ставків, струмків, озер, річок).

Зараження збудниками кишкових інфекцій через забруднені руки заслуговує особливої уваги. На шкіру рук збудники можуть потрапити із будь-чого, до чого ми торкаємося, перебуваючи у громадських місцях. Найчастіше це ручки дверей, перекладини для тримання у громадському транспорті, клавіші електровимикачів, гроші, іграшки тощо. В подальшому за неналежного дотримання правил особистої гігієни чи відсутності умов для виконання цих правил інфекція потрапляє у ротову порожнину та кишечник, а якщо така особа займається приготуванням їжі, то попутно інфікує ще й страву, яку готує.

Аналізуючи причини захворюваності на кишкові інфекції населення нашого краю за попередні роки, можна стверджувати, що найчастіше зараження відбувається при вживанні продуктів харчування, куплених на стихійних ринках чи в інших місцях. Досить часто причиною захворювання були готові страви (пиріжки, тістечка, чебуреки тощо) домашнього приготування та сумнівної якості, куплені з необладнаних прилавків та лотків на вокзалах, ринках та в інших місцях. Також кишкові інфекції є частим наслідком відпочинку на природі, коли їжа тривалий час перебуває при високій температурі, а для миття рук, посуду, овочів та фруктів використовували воду з відкритого водоймища.

Що робити за різних обставин:

У домашніх умовах:

– Ретельно мийте руки перед приготуванням та вживанням їжі, після кожного відвідання туалету, користування громадським транспортом, відвідування різних закладів та установ (магазин, базар, лікарня, вокзал тощо);

– Для пиття використовуйте питну воду у бутлях чи кип’ячену з водогону;

– Кухонне приладдя і посуд після кожного приготування та вживання їжі мийте гарячою водою, а м’ясорубку ще й ошпарюйте окропом;

– Продукти харчування, особливо готові страви, посуд та інше кухонне приладдя зберігайте у недоступному для мух місці;

– Не купуйте продукти харчування на стихійних ринках, особливо готові до вжитку, які продають з необладнаних прилавків та лотків;

– Овочі та фрукти перед вживанням ретельно мийте. У жодному разі не пробуйте ягоди та фрукти (черешні, вишні, полуницю, яблука, сливи тощо) під час покупки і не вживайте їх допоки не помиєте, хай би як чисто вони виглядали;

– Зберігайте продукти харчування тільки у спосіб зазначений на упаковці. Продукти харчування, що швидко псуються, зберігайте у холодильнику при температурі не вище +6 °С: м’ясний фарш не більше 6-ти, торти, тістечка – 36-ти, смажені котлети – 24-х, варені ковбаси – 48-ми годин. Розливне молоко (особливо куплене на ринку), обов’язково кип’ятіть;

– М’ясні салати та салати зі сметаною і майонезом готуйте незадовго до вживання;

– За можливості утримуйтеся в літній період від приготування в домашніх умовах заливних м’ясних і рибних страв, тортів, тістечок тощо.

Під час відпочинку на природі:

– Не включайте в меню та утримайтеся від приготування під час відпочинку на природі страв, які швидко псуються;

– Для доставки та зберігання продуктів харчування під час перебування на природі використовуйте сумки-холодильники;

– Для упаковки готових страв та напівфабрикатів використовуйте одноразові пластикові контейнери, які щільно закриваються, для упаковки овочів, фруктів, хлібобулочних виробів тощо – поліетиленові пакети;

– Майонез, олію чи сметану до овочевих салатів додавайте безпосередньо перед вживанням;

– Запасіться достатньою кількістю води не лише для пиття, але й для миття рук та кухонного приладдя. В жодному разі для цих потреб не використовуйте воду із природних джерел (ставків, струмків, озер, річок тощо);

– Харчові продукти, які не були спожиті під час відпочинку на природі, утилізуйте.

Під час подорожей:

– Не беріть в дорогу харчові продукти, які швидко псуються. Для цього більш придатними є харчі, які містяться у вакуумних чи щільно заклеєних поліетиленових упаковках;

– Запас харчових продуктів у дорогу розраховуйте не більше, ніж на одну добу, навіть за наявності сумки-холодильника;

– Для пиття у дорозі використовуйте лише воду у бутлях;

– Візьміть у дорогу побутово-індивідуальний дезінфікуючий розчин (є в аптечній мережі) та достатню кількість вологих і сухих серветок для обробки рук перед вживанням їжі.

Олексій Косько, лікар-епідеміолог районного центру контролю та профілактики хвороб